Varje år koras 47 svenska mästare i segling. Vem som är den verkliga mästaren avgörs under Mästarnas Mästare i Sandhamn, den 10 och 11 oktober. I år kämpar 30 svenska mästare om titeln.
– Genom att låta de bästa seglarna mötas på korta banor nära land vill vi göra det enkelt att hänga med och mer intressant för en bredare publik, säger Stefan Rahm, förbundsdirektör på Svenska Seglarförbundet.
Mästarnas Mästare har en stor spännvidd av seglare, allt från OS-elit till seglare från mer traditionella klasser som IF, H-båt och E-jolle.
För att inte någon seglare ska få fördelen av att segla sin egen klass seglas Mästarnas Mästare i CB66:or med spinnaker.
Varje lag består av max 4 personer och besättningsvikten får inte överstiga 263 kg. Det är upp till varje svensk mästare att sätta samman sin besättning.
För fjärde året i följd avgörs Mästarnas Mästare i Sandhamn.
– Det är självklart att den här tävlingen ska seglas vid ostkustens seglarmetropol och framför Seglarhotellet, där publiken sitter mitt i händelsernas centrum, säger Magnus Widell, vd för Seglarhotellet.
Tävlingen kan följas i realtid på www.svensksegling.se/mastarnasmastare, då båtarna är utrustade med GPS-sändare som visar deras positioner.
Mästarnas Mästare arrangeras av Svenska Seglarförbundet, Kungliga Svenska Segel Sällskapet och Seglarhotellet i Sandhamn.
Miljöjournalisten Susanna Baltscheffsky får Världsnaturfondens Carl Mannerfelt Pris 2009. Hon belönas med 100 000 kronor för sin journalistiska förmåga att sprida kunskap och engagemang för miljöfrågor. Juryn består av ledamöter från Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien IVA, Svenskt Näringsliv och Världsnaturfonden WWF.
– Jag är oerhört glad och stolt över priset. Och överraskad! Det betyder mycket för mig att min journalistik uppmärksammas så här och anses vara betydelsefull i samhällsutvecklingen, säger Susanna Baltscheffsky, till vardags miljö- och vetenskapsjournalist på Svenska Dagbladet.
Priset – som delas ut av kung Carl XVI Gustaf på WWFs höstmöte den 14 oktober på Ulriksdals Slott – vill stimulera ett hållbart bruk av naturresurser med en teknisk och ekonomisk utveckling under mottot “Conservation and Development”.
Susanna Baltscheffsky har under 25 år arbetat som journalist, främst inom miljö- och vetenskapsområdet. Hon utbildade sig till biolog men började arbeta som journalist på Ny Teknik och radions vetenskapsredaktion. Sedan 1995 har hon skrivit för Svenska Dagbladet. Klimatfrågan har stått i fokus för hennes journalistik de senaste åren, men miljön i Östersjön, biologisk mångfald, naturvård i jord- och skogsbruk och kemikalieanvändningen är miljöfrågor som hon också uppmärksammar. Att skildra fantastiska upplevelser i den svenska naturen är också en stark drivkraft för henne.
– Aldrig förr har så många förändringar varit på gång samtidigt mot en samhällsutveckling där naturens gränser spelar roll. Journalistiken är enormt viktig för att beskriva den förändringen, lyfta fram olika lösningar och också granska uppenbart ohållbara satsningar och avslöja tomma ord. Bra miljöjournalistik ger läsaren möjlighet att själv ta beslut om vad som är rätt och fel, säger Susanna.
Världsnaturfondens Carl Mannerfelt Pris har delats ut sedan 1994 och bygger på en donation av nyligen bortgångne Carl M:son Mannerfelt. Prissumman är på 100 000 kronor.
– Jag vet faktiskt inte vad jag ska göra med prissumman. Det är så mycket pengar och öppnar så många möjligheter att det är svårt att välja. Jag ska fundera ett tag, och sen hitta på något som hela min familj kan ha glädje av, avslutar Susanna Baltscheffsky.
Juryns motivering lyder: ”Susanna Baltscheffsky har belönats med 2009 års Carl Mannerfelt Pris för sin rikt dokumenterade journalistiska förmåga att sprida kunskap om och engagemang för miljöfrågor. På ett kunnigt, djärvt och innovativt sätt berättar hon om viktiga miljöhändelser, förklarar samband, granskar alla aktörer i samhället och bjuder in läsaren till sensuella utflykter i naturen. Susanna Baltscheffsky bidrar till en oberoende journalistik som när den är som bäst kan driva på utvecklingen mot ett mer hållbart samhälle”.
Marinplus AB, svensk distributör av FLIR marina värmekameror, kan nu leverera kameror som visar bilden i realtid (25Hz) utan att exporttillstånd krävs från USDOD. Värmekameror är mycket lämpliga för navigationsbruk eller för att söka efter människor, djur eller föremål i mörker eftersom de visar samma bild oavsett ljusförhållande. Det beror på att kameran inte mäter ljus utan värme vilket finns överallt.
I USA finns värmekameror med bild som visas i realtid (25 Hz). Dessa kameror har bara kunnat exporteras utanför USA efter exporttillstånd från myndigheten USDOD, vilket i princip enbart varit möjligt för myndigheter, militär och större organisationer. De kameror som inte kräver exporttillstånd har bildfrekvensen 9 Hz, vilket gör att bilden har en liten fördröjning.
Nu kan vi leverera värmekameror som visar bilden i realtid (25 Hz) även till svenska kunder. Perfekt för snabbgående båtar, sjöräddning eller de som vill ha högsta möjliga kvalitet på bilden.
”En FLIR Navigator Pan/Tilt gör att du förlänger båtsäsongen och kör säkert även i svåra förhållanden. Realtidsupplösningen gör det ännu bättre.”, säger Christer Ullskog, produktchef på Marinplus AB.
Länk: www.marinplus.se
I helgen är det dags att rigga av Ostindiefararen Götheborg. Sedan börjar förberedelserna för att vinterförvara skeppet. Samtidigt pågår planeringen för skeppets framtida resor.
Helgen den 10-11 oktober kommer hösten på allvar till Pir 4 på Eriksberg i Göteborg. Då ska Ostindiefararen Götheborg riggas av. Under helgen kommer man börja med att ta ned stänger och rår. Alla delar, förutom de undre rårna, firas ned med hjälp av mankraft. Att skeppet riggas av varje höst, då hon ligger i Sverige, är för att skydda riggen och skrovet från det svenska vinterklimatet. Men syftet är även att gå igenom riggens olika delar för att upptäcka saker som kan behöva åtgärdas, göras nytt etc.
Det är ett stort arbete att rigga av det ståtliga 1700-tals skeppet, men 50 frivilliga kommer vara med och hjälpa till.
– Intresset för att vara med och hjälpa till är otroligt stort, vi har satt en gräns på 50 personer, men säkert det dubbla har anmält sitt intresse, säger Marie-Louise Edholm som är med och leder avriggningen.
Efter avriggningen börjar andra förberedelser för skeppets vinterförvaring. Skeppet ska bland annat täckas över av en presenning. Och parallellt pågår planeringen för skeppets aktiviteter under 2010, vilket kommer att presenteras längre fram i höst. Förhoppningen är också att skeppet ska ge sig ut på en långresa år 2011.
Länk: www.soic.se
Vem är pirat? Det är namnet på en ny utställning som öppnar 5 december på Sjöhistoriska museet i Stockholm. Historien visar att sjöröveri uppstår under speciella geografiska, politiska och sociala förhållanden. De svenska Vitaliebröderna som satte skräck i 1300-talets sjömän på Östersjön är ett exempel – liksom dagens pirater i Adenviken utanför Somalia.
De dagsaktuella piraterna vid Somalias kust är levande exempel på att sjöröveri uppstår under vissa förhållanden: De bor vid en kust som ligger i närheten av farleder där handelsfartygen är dåligt skyddade. De har hamnar där vatten och mat kan bunkras och båtarna ses över. De har kontakter så att de kan omsätta sina byten i pengar. Slutligen bor de i ett område som präglas av fattigdom, korruption och politiska konflikter. Somalia har fallit sönder efter ett snart 20 år långt inbördeskrig. Regeringen har ingen makt över stora delar av landet.
Liknande villkor har funnits i andra tider och på andra platser. I Östersjön härjade under 1390-talet Vitaliebröderna som till en början var kapare på den tillfångatagna kungen Albrekt av Mecklenburgs sida. De levde i en orolig tid. I verkligheten överföll de i princip vem som helst, beslagtog varor och dödade besättningar. Sjöröveriet fortsatte trots fredsavtal. Vitaliebröderna hade sin bas på Gotland och gjorde tillvaron osäker för besättningarna på de tyska hansestädernas fraktfartyg.
Pia Frände, en av utställningens producenter, betonar att det finns många bottnar i frågan om vem som är pirat:
– Om man tänker på dagens Somalia så kan man fundera på vilka som är delaktiga i utvecklingen av piratverksamheten där. Är det länder som har dumpat radioaktivt avfall och rovfiskat i Adenviken? Är det somaliska fiskare som lever utan skydd eller infrastruktur, som inte längre kan försörja sig på fisket? Det finns inget enkelt svar på frågan om vem som är pirat, menar Pia Frände.
Utställningen är delad i en historisk och en nutida del. I den historiska delen visas flera exempel från Sverige och Medelhavet på var, när och hur pirater uppstått. Förutom Vitaliebröderna får besökarna också möta ”Lasse i Gatan” eller Lars Gatenhielm, som var verksam i Göteborg under 1700-talet, samt Korsarerna som verkade utanför Nordafrikas kust i flera hundra år. En av världens få bevarade sjörövarflaggor som påstås vara äkta har lånats in till utställningen. Den köptes av en åländsk sjöman i en nordafrikansk hamn innan den slutligen hamnade på Ålands sjöfartsmuseum.
I den nutida delen fokuseras helt på Somalias pirater. Dokumentära filmer och foton visar olika perspektiv på problemet – livsvillkoren i inbördeskrigets Somalia, världens intresse av säkra handelsleder, problem och risker för rederierna och deras anställda samt de internationella styrkornas verksamhet i området.
Utställningen öppnar 5 december och kommer att visas på Sjöhistoriska museet under hela 2010.
Länk: www.sjohistoriska.se
Bilden:
HMS Malmö närmar sig ett misstänkt piratfartyg i Adenviken. Foto: Sergeant Mats Nyström, Försvarets Bildbyrå.
I år är det 100 år sedan Sveriges och därmed Europas första nationalparker inrättades. Denna milstolpe för naturvården uppmärksammas nu med en spännande föredragsserie i Nationalparkernas Hus vid Tyresta nationalpark. Först ut är nyblivna Europaparlamentarikern Isabella Lövin, som ger sin syn på exploateringen av havet och hur vi ska skydda och nyttja planetens stora marina ekosystem.
Isabella Lövin sitter i Europaparlamentets utskott för fiske och utveckling. Hon är även verksam som miljöjournalist och har skrivit den avslöjande och kritikerrosade boken ”Tyst Hav”, som belönades med Stora Journalistpriset 2007. I sitt föredrag berättar hon om arbetet med boken och ger oss några inblickar i hur hon kommer att påverka dessa frågor i Europaparlamentet.
– Vi har länge exploaterat havet som om det vore en outtömlig resurs och nu ser vi effekterna. Det är viktigt att vi lär oss hur vi kan både skydda och nyttja våra hav på bästa sätt, säger Isabella Lövin.
Föreläsningen ges med anledning av att Tyresta Nationalpark och många andra i naturvårds-sverige firar Naturens år 2009. Det är i år 100 år sedan de första nationalparkerna bildades och med dessa den första naturvårdslagstiftningen. I Tyresta visas även bildspelet ”Svensk naturvård 100 år”, som behandlar frågan hur vi har sett på naturen och naturvård under de år som gått, hur vi ser på dessa frågor idag och vilka utmaningar som väntar i framtiden.
”Havet – en osynlig katastrof?”
Isabella Lövin, miljöjournalist och Europaparlamentariker
Tid: Söndag 11 oktober kl. 15-16
Plats: naturum Nationalparkernas hus, Tyresta
Föranmälan: 08-745 33 94
Föreläsningen ingår i en serie kallad ”Naturvården 100 år – och sedan?”, som ges i naturum Nationalparkernas hus och där några framstående personer berättar om sina erfarenheter och tankar från olika områden. Nästa tillfälle ges den 1 november kl. 14.00, då Sverker Sörlin, miljöhistoriker och författare, funderar på hur vi sett på naturen och naturvården under olika tidsepoker. Därefter följer Stefan Edman, biolog, författare och miljödebattör, som den 15 november kl. 14.00 lyfter fram människans ansvar som förvaltare av naturen.
Läs mer om Naturens år 2009 på www.naturensår.se eller www.naturensarstockholm.se.
I samband med European shark week 10-18 oktober uppmärksammar Havets Hus i Lysekil hajars utsatta situation. Under hela veckan kommer man att kunna lära sig mera om hajar, skriva på namninsamling mot “finning och gå hajtipspromenad i akvariet. Dessutom kan alla barn delta i en teckningstävling där vinnaren går vidare till en europeisk final.
Lördagen 17 oktober visas den mångfaldigt prisbelönta filmen “Sharkwater” och hajexperten David C. Bernvi finnas i akvariet för att svara på frågor och prata om “Hur viktiga är hajarna?”.
David är ordförande i Svenska hajföreningen och författare till bokserien Världens hajar.
Hajar är fantastisk djur som överlevt på jorden i 400 miljoner år. Tyvärr har överfiske, bifångst och miljöförstöring gjort att nästan alla hajbestånd i världen har minskat dramatiskt och en tredjedel av de europeiska hajarterna är i dag utrotningshotade. Hajar växer och fortplantar sig långsamt och är därför extra känsliga för högt fisketryck.
Ett stort hot mot hajarnas överlevnad är “finning” – fiske då man avlägsnar fenorna medan resten av hajens kropp kastas överbord. Ofta lever hajarna när de kastas överbord och de förblöder på havets botten. Många länder har infört förbud mot finning men EU:s förbud är ett av de mest tandlösa av dem.
Att finning fortsätter är kanske inte så svårt att förstå när fiskarna kan tjäna 10000-tals kronor på en enda valhajsfena! Havets Hus tar avstånd från denna grymma hantering och kommer därför att uppmärksamma hajar och deras utsatta situation under European Shark Week 10-18 oktober.
Flera olika hajrelaterade aktiviteter pågår i akvariet under veckan. Bland annat kommer alla barn kunna delta i Shark Alliance teckningstävling där vinnaren går vidare till en europeisk final. Eller varför inte testa dina hajkunskaper i Havets Hus hajtipspromenad, fina priser utlovas. Dessutom kommer en blåhajsmodell ställas ut – vågar du fota dig med hajen?
På lördagen 17:e kommer hajexperten David C. Bernvi att finnas i akvariet för att svara på frågor och berätta om hajar. David är ordförande i Svenska hajföreningen och en av Sveriges främsta expert på hajar. Han har bland annat skrivit bokserien Världens Hajar. Det David inte vet om hajar är inte värt att veta så passa på att besöka Havets Hus på lördagen och fråga David allt du vill veta om hajar. Han kommer också att hålla en föreläsning som heter “Hur viktiga är hajar?”.
Havets Hus har också nöjet att kunna visa dokumentärfilmaren Rob Stewarts flerfaldigt prisbelönta film “Sharkwater”. Med risk för sitt eget liv har Rob filmat spektakulära scener på både hajar och deras fiender. För det var inte hajarna som var farliga under filmandet utan de korrumperade poliserna och tjuvfiskarna som vill fortsätta med sitt illegala hajfiske.
PROGRAM
Under hela vecka 42 (10-18 oktober)
• Hajfakta i akvariet – Vet du vad som är sanning eller myt?
• Hajtipspromenad – Fina priser utlovas!
• Teckningstävling för barn – Vinnaren går vidare till europeisk final!
• Blåhajsmodell ställs ut – Vågar fota dig med blåhajen?
• Namninsamling mot finning
(I år kommer signaturerna att gå till Spaniens premiärminister Zapatero, i hopp om att Spanien ska börja arbeta för, istället för emot, ett införande av förbud mot finning)
Program lördag 17:e oktober
Kl 11 – 13 Hajexperten David C. Bernvi berättar om hajar och svarar på frågor
Kl 12 “Varför är hajar viktiga” föredrag av David C. Bernvi
Kl 13 “Sharkwater” Prisbelönt film om hajar och illegalt hajfiske
(Ej lämplig för barn)
Länk: www.havetshus.se
Nu förvandlas två Hurtigrutenfartyg till en musikalisk scen: På ”Opera Cruise” är det däremot klassisk musik som gäller: Uppföranden från den norska nationaloperan står i centrum för Hurtigrutens kryssning mellan Trondheim och Oslo den 7 januari 2010.
Kombinationen av världens vackraste båtresa och jazz i världsklass kommer att ge gästerna oförglömliga upp-levelser när MS Finnmarken seglar från Tromsø till Bergen den 13 oktober 2009.
Norge har inte bara ett omväxlande landskap utan även en stor kulturell bredd – särskilt inom det musikaliska området har det skett en tillväxt genom åren. Hurtigruten har tagit fram ett exklusivt musikaliskt program för kulturälskare.
Klassiskt möter naturen
Medan gästerna på de majestätiska fjordarna glider förbi de snötäckta bergen och romantiska fiskelägena, precis som i bilderböckerna, lyssnar de till musiker och solister från den ”Norska statsoperan” i panoramasalongen på MS Trollfjord – en kväll tillägnas den norska kompositören Edvard Grieg, vars verk går hand i hand med den norska naturen. Resans höjdpunkt är besöket på den nya ”Norska statsoperan” i Oslo, som bjuder in till nyårskonsert. Operahuset räknas till de största kulturprojekten i Norge sedan århundraden och har varit en magisk sevärdhet för såväl inhemska besökare som besökare från hela världen sedan det invigdes 2008. Den minimalistiska arkitekturen med glaciärer, snö och isberg är en hyllning till Norge.
Den fyre dagar långa konsertresan ombord på MS Trollfjord äger rum mellan den 7 och 10 januari 2010. Resan skiljer sig från den klassiska Hurtigruten-sträckan och sträcker sig från Trondheim i riktning mot Bergen och fram till Oslo.
Researrangemanget kan bokas till priset av från 4.323 SEK per person.
Jazzen möter naturen
Jazz på Hurtigruten är något alldeles speciellt och uppskattas av både artister och gäster. Kombinationen av stämningsfull och engagerande jazzmusik, lugnet ombord och naturen som kuliss, skapar en helt unik atmosfär – en atmosfär som inte går att få någon annanstans. Kjell Karlsen (77) är en av Norges främsta dirigenter och har präglat norsk jazz- och populärmusik sedan 1950-talet. Han har skräddarsytt ett program med artister som håller hög internationell klass.
– Jag är verkligen stolt över vårt program. Vi har väldigt duktiga musiker, med jazz både för äldre och yngre, säger Karlsen, som har belönats med Kongens Fortjenstmedalje i guld för sina insatser för norskt kulturliv.
Jazzsegling startar i Tromsø den 13 oktober och kommer enligt Karlsen att präglas av swing och fantastiska Hot Club de Norvège. Bandet, som är känt för sin tolkning av Django Reinhardt och hans Hot Club de France, är huvudorkester på resan och har valt att fira sitt 30-årsjubileum under jazzseglingen på Hurtigruten.
Under fyra dagar kommer publiken att kunna njuta av musikaliska höjdpunkter från morgon till kväll med jazzprofiler som Björn Vidar Solli, Kåre Nymark jr., Wenche Gausdal, Even Kruse Skatrud och multiinstrumentalisten Per Frydenlund, endast avbrutet av fantastiska naturupplevelser, goda måltider och en jazzfrågetävling med skribenten och historikern Björn Stendahl.
Dag Arnesen är en av Norges främsta pianister och kompositörer. Under seglingen till Bergen kommer han leda ”skipskompet” och han ser fram emot både jobbet och resan.
Researrangemanget kan bokas till priset av från 6.960 SEK per person.
Länk: www.hurtigruten.com
En av de mer annorlunda båtarna på den pågående båtmässan i Genua är denna sportbåt från MD Yacht. Den över 12 m långa båten är byggd i aluminium och mycket modern i färg och materialval. För framdriften står Volvo Penta IPS.
MD Yacht är knappast något välkänt varv på våra breddgrader, men företaget har tre moderna motorbåtsmodeller. Företagets designteknologi, konstruktion och materialval är absolut i framkant – vilket syns väldigt väl på denna trendriktiga sportracer.
Skrovet är byggt i en speciell aluminiumlegering (5083-H321) som ger goda egenskaper för att böja och foga sammanmaterialet. Det blir också mer motståndskraftigt mot repor och mekanisk åverkan än glasfiberarmerad plast.
Båtmodellen heter Sport Lounge 40. Förutom utsidans/skrovets aluminiumsidor är det trä och moderna textilier som lyfts fram i inredningen.
Varvet har även två andra modeller, konstruerade efter ungefär samma tema.
Fakta Sport Lounge 40:
Längd: 12,62 m
Bredd: 3,80 m
Vikt: 7500 kg (tom)
Bränsletank: 2×400 l
Vattentank: 200 l
Motoralternativ:
2xVolvo PentaIPS 400 (32 knop)
2xVolvo Penta IPS 450 (36 Knop)
2xVolvo Penta D4 300 DP (32 knop)
Klass CE: B
Länk: www.mdyacht.it
Återvinning av material från tillverkning av solceller, Miljövänliga material från förnybar råvara, Hållbar återvinning av plaster för ett ekoeffektivt kretslopp samt effektivisering av bioenergiproduktion. Detta är några av de tolv projekt som får dela på 62 Mkr under åren 2009-2011. Formas, VINNOVA och Energimyndigheten avsätter 31 Mkr och näringslivet bidrar med lika mycket.
– Vi har fått in många spännande projekt men kan trots samfinansiering från näringslivet endast bevilja en fjärdedel av dessa, säger Anna Ledin, Forskningsrådet Formas huvudsekreterare.
Detta är resultatet av Formas andra utlysning inom Miljöteknik tillsammans med VINNOVA och Energimyndigheten. Inriktningen har legat på de sex svenska styrkeområden som angavs i Formas och VINNOVAs gemensamma forskningsstrategi för miljöteknik år 2007: Hållbart samhällsbyggande, Hållbara transporter, Miljöskyddsteknik, Användande av biologiska naturresurser, Lätta och avancerade material och Energi.
För åren 2009-2011 avsätter Formas 20 miljoner kronor, VINNOVA och Energimyndigheten är medfinansiärer till flera av de beviljade projekten och avsätter 11 miljoner medan näringslivet avsätter 31 miljoner.
Formas utlyser inom kort ytterligare medel inom miljöteknikområdet.
Säsongens tema för modekläder med GORE-TEX®-material är Urban Function: snygga funktionskläder som aranterat håller dig torr.
GORE-TEX®-produkter har i decennier hårdtestats av aktiva friluftsmänniskor. Allt från extremklättrare till golfare och vandringsentusiaster har upptäckt fördelarna med plagg som håller väder och vind ute och ändå andas. Varje plagg som bär märket GORE-TEX® Guaranteed to Keep You Dry®, har utvecklats i nära samarbete mellan Gore och varje tillverkare. Gore har bidragit med expertisen när det gäller konstruktionen av vattentäta plagg och skor som andas. Tillverkaren står för hög modegrad och estetiskt tilltalande funktion.
Under september minskade Statoils försäljning av etanol E85 med 9 procent jämfört med föregående månad. Jämfört med september förra året har försäljningen minskat med 30 procent. Nedgången beror på ett lägre bensinpris.
– Ur klimatsynpunkt är det inte bra att försäljningen av E85 minskar men även miljöbilisten är prismedveten. Prisförhållandet under september mellan bensin och E85 har påverkat försäljningsvolymerna på E85. Om regeringen vill att E85 ska bli mer konkurrenskraftigt vore det möjligt att göra som i Norge och inte ta ut någon energi- och koldioxidskatt på bensindelen i E85, säger Sofia Sjöström, drivmedelsansvarig på Svenska Statoil.
Under september sålde Statoil knappt 5,9 miljoner liter E85. Statoil har under flera år satsat kraftigt på utbyggnad av E85 och säljer nu E85 på totalt 393 stationer över hela landet. Samtidigt som Statoil satsar på tankställen för E85 vill företaget också snabbt öka låginblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel.
– Ett effektivt sätt att minska trafikens klimatpåverkan är att öka låginblandningen av etanol i bensin, från dagens fem till tio procent. EU har gett klartecken och nu måste den svenska regeringen agera för att möjliggöra denna låginblandning så snart som möjligt, säger Helena Fornstedt, informationsdirektör på Svenska Statoil.
Försäljningen över Statoils stationer under september 2009 utgjordes till 8,1 procent av biodrivmedel (etanol i E85, biogas samt låginblandning i bensin och diesel). Andelen bensin utgjorde 57,4 procent, medan andelen diesel uppgick till 34,5 procent. Statoils totala försäljning av biodrivmedel i hela landet under september 2009 minskade utsläppen av växthusgaser med 19 676 ton. Det motsvarar de årliga utsläppen från 6 617 genomsnittliga bensindrivna personbilar.
Etanolen i Svenska Statoils E85 uppfyller StatoilHydrokoncernens hållbarhetskrav som ställer krav på koldioxidreduktion, goda arbetsförhållanden och antikorruption.
Att stoppa avskogningen är en av de mest kostnadseffektiva klimatåtgärderna, visar Världsnaturfonden WWF i rapporten ”Guld i gröna skogar” som släpps idag. – Det är dags för regeringen med Fredrik Reinfeldt i spetsen att agera både på hemmaplan och som ordförande i EU. Sverige bör följa våra nordiska grannländers exempel och redan nu bidra med minst 700 miljoner kronor per år för att hejda avskogningen och rädda klimatet, säger WWFs generalsekreterare Lasse Gustavsson.
Att hejda avskogningen är vid sidan av energieffektivisering det mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen av växthusgaser. En satsad krona mot avskogningen ger samma utsläppsminskning som fem kronor för den kontroversiella kollagringstekniken CSS.
Varje år försvinner naturskog motsvarande en tredjedel av Sveriges yta i utvecklingsländerna. Boven bakom är bland annat bränder, omvandling från skog till jordbruksmark och odling av energigrödor.
Inom klimatförhandlingarna diskuteras nu ett system för att minska utsläppen av växthusgaser från avskogning, kallat REDD – Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation. Tanken med REDD är att det ska löna sig för utvecklingsländerna att behålla sina skogar i stället för att hugga ner dem. För att det ska fungera krävs en internationell finansiering med stöd till utvecklingsländerna.
I Indonesien, Brasilien, Bolivia och Kamerun, som alla hyser stor biologisk mångfald, går skogsskövlingen snabbt. I Indonesien, där stora arealer huggs ner och bereds för palmoljeplantager, kommer 80 procent av växthusgasutsläppen från skövlingen av tropisk skog och 5 procent av de globala utsläppen. Att hejda avskogningen skulle samtidigt minska utsläppen av växthusgaser, bevara biologisk mångfald och säkra uppehället för människor som lever i skogen.
– Som skogsland måste Sverige bidra till att lösa klimat-, miljö- och fattigdomsproblemen. De måste ingå i en överenskommelse om att minska avskogning i ett nytt klimatavtal. I jämförelse med våra nordiska grannar och andra europeiska länder är Sveriges avvaktande hållning uppseendeväckande, säger Lasse Gustavsson, som efterlyser att regeringen höjer en stark röst för världens skogar under det pågående klimatmötet i Bangkok.
Om länderna kommer överens om ett nytt klimatavtal i Köpenhamn träder det i kraft först 2013. Samtidigt accelererar avskogningen i stora delar av tropikerna.
– Tiden rinner iväg och minskar möjligheten att nå de goda klimateffekter som ett stopp av skogsförlusten skulle innebära. Komplexa sociala, ekonomiska och ekologiska samband ligger bakom. Globala samarbeten inom REDD-projekten måste därför förberedas noggrant, säger Lasse Gustavsson.
– Norge, Finland, Danmark och Tyskland har redan garanterat finansiering för REDD mellan 2010 till 2012. Nu kräver vi att Sverige också agerar, avslutar Lasse Gustavsson.
WWF arbetar för att:
• Stoppa avskogningen till 2020
• Skapa en institutionell struktur som garanterar insyn och effektivitet och en långsiktig finansiering från industriländerna till utvecklingsländerna – motsvarande 42 miljarder dollar per år efter 2013 för REDD. Finansieringen av hela klimatavtalet uppgår till cirka 160 miljarder dollar per år (från 2013).
• Skogs- och klimatprojekten ska bidra till att bevara den biologiska mångfalden och respektera lokal- och ursprungsbefolkningars rättigheter.
Länk: www.wwf.se
Snart är det dags för den internationella båtmässan Hanseboot i Hamburg, som hålls mellan 24 oktober och 1 november. Mässan är ofta platsen för premiärvisningar. En av årets nyheter är segelbåten Bestevaer 55 “Albatros (bilden), som ställs ut hos K&M Yachtbuilders i nya Cityhafen/Sandtorhafen.
Bestevaer 55ST “Albatros” har redan gjort sin jungfrutur, en resa som gick till Spetsbergen en vecka efter att båten hade färdigställts hos varvet K&M Yachtbuilders i Makkum.
Köparen ville gärna prova båten i kyla. Han hade beställt båten med extra tjockt skrov i aluminium och besöket i det isfyllda området gick utan problem.
För designen står Dykstra & Partners Naval Architects, som brukar rita båtar som både är praktiska och vackra. De här ägarna ville dessutom ha en båt som var praktisk och fick det tack vare designerns val av lång vattenlinje och goda sjöegenskaper.
“Albatros” är storasyster till “Bestevaer 2” och den nyligen färdigställda Bestevaer 49ST “Katharos” (lilla bilden).
Specifikationer
Varv: K&M Yachtbuilders
Design: Dykstra & Partners Naval Architects
Material i skrovet: aluminium
Längd ö a: 16.90m
Längd vattenlinjen: 15.37m
Bredd: 4.46m
Deplacement: 26 ton
Djupgående: 2.30m
Storsegel: 81.4 m2
Genua: 78 m2
Länk: www.pringmarine.se
Nu börjar planeringen inför Watski2star Baltic 2010 bli klar. Starten går 26 maj.
Information om Watski2star Baltic 2010.
Första start går onsdagen den 26 maj på eftermiddagen med beräknad målgång under lördagen.
Pitstop i Visby och Oskarshamn.
Banlängd ca 280 nm.
Besättningen består av 2 personer.
Deltagarantalet är begränsat till 125 båtar.
Lystal >= 1,08.
Anmälningarna släpps måndagen den 2 november.
Individuella starttider efter varje Pitstop.
Resultatberäkning :Totalt beräknad tid .
Båtarna kan följas med trackingsystemet.
Länk: www.watski2star.se
Huvudarrangör : Oxelösunds Segelsällskap
Medarrangörer: Wisby Segelsällskap
Oskarshamns Segelsällskap.
Vid de svenska kusterna simmar ett dussintal olika plattfiskarter. En av de mindre är lerskäddan. En ganska vanlig fisk i Öresund, men den blir oftast inte större än två hekto. Nicklas Kolbeck från Göteborg fångade i slutet av september ett exemplar på 330 gram vilket innebär nytt Svenskt sportfiskerekord.
Vid fisketävlingen Garmin Kinnarp Fiskefestival i Landskrona gäller det att fånga så många olika fiskarter som möjligt. En lika rolig som knepig uppgift. Ett 30-tal båtar från främst Sverige och Danmark fick sammanlagt 18 olika arter under de två fiskedagarna i slutet av september. I tävlingens sista skälvande minuter slog meriterade tävlingsfiskaren Nicklas Kolbeck från Göteborg till med en överraskande stor lerskädda som svalde en sillstrimla nere vid botten på 30 meters djup.
– På tävlingsvågen konstaterades att fisken innebar nytt svenskt sportfiskerekord med vikten 330 gram. Vid samma tävling ifjol sattes det första svenska rekordet för samma art. Då på 304 gram av danske mästaren Thor Rasmussen, berättar Sportfiskarnas Storfiskregistrerare Håkan Brugård.
Vid de svenska kusterna simmar så många som ett dussintal olika plattfiskarter. Rödspätta, skrubbskädda och piggvar hör till de vanligaste. Populära matfisk och godast anses kanske tungan vara (sjötunga skriver man på restaurangerna). Lerskäddan (Hippoglossoides platessoides) når sällan vikter över två hekto vilket gör att den sällan hamnar i stekpannan.
Det här är det åttonde svenska sportfiskerekordet som godkänts av Sportfiskarnas i år. Av dessa kommer fem från havet och tre från sötvatten. Du kan läsa om dem på Sportfiskarnas hemsida www.sportfiskarna.se. Sportfiskarnas storfiskregister innehåller nu över 21 000 olika storfiskar av nästan 90 olika fiskarter sedan starten 1971.
I damernas matchracing avslutades grundseglingarna på ett överraskande sätt genom att Anna Kjellbergs team från GKSS, med en tredje plats på senaste VM, oväntat slogs ut redan innan finalen. Karin Hagströms team från GKSS vann otippat tävlingen genom att besegra Chita Wahlroos från Finland i en dramatisk final.
Ett av Sveriges största OS hopp i 470 klassen är KSSS-paret Anton Dahlberg och Sebastian Östling. Efter helgens regatta har Anton och Sebastian befäst sin position genom att vinna 470 klassen överlägset.
Under helgen har drygt 300 seglarentusiaster från fem länder tävlat i KSSS Olympic Class Regatta. Totalt ingår nio klasser samt matchracing för damer som är en ny het OS klass. Regattan som också är en säsongsavslutning för landslagsseglarna samlar många duktiga och namnkunniga seglare.
KSSS Olympic Class Regatta är en av Sveriges största jolleregattor och seglades på fyra olika banor. I övriga olympiska klasser vann GKSS seglarna Emil Cedergårdh och Josefin Olsson i Laser respektive Laser Radial. KSSS seglarna Charlie Ekberg och Kalle Torlén vann till sist den spännande tätstriden i 49er klassen.
De inledande seglingarna under lördagen genomfördes under tidvis tuffa förhållanden, med både armbrott och brutna revben som följd. Söndagens avslutande tävlingar bjöd på betydligt lättare vindar.
Seglingsklasser
Olympiska klasser: Laser Standard, Laser Radial, 470, 49er samt damernas matchracing
Andra klasser: E-jolle, Optimist, Zoom 8, 29er, 420
Tävlingen är en kvaltävling till ISAF Youth Worlds i klasserna Laser Radial, 420 och 29er
Svenska livräddningssällskapets, SLS, preliminära sammanställning över omkomna genom drunkning visar att 4 personer omkom genom drunkning under september i år jämfört med 2 personer under september 2008.
Totalt har 62 personer omkommit i år genom drunkning jämfört med 81 under samma period förra året.
2009 september 2008
4 fritidsbåt –
– övriga 1
– bad 1
4 totalt 2
Kortfattad beskrivning av drunkningsolyckor under september 2009.
6/9, Fritidsbåt
Daglösen, Filipstad, S-län
En 73-årig man har hittats drunknad. Mannen ringde sin son och meddelade att han fått problem med motorn, men när sonen kom till sjön hittade han båten drivande tom. Mannen återfanns död i vattnet.
8/9, Fritidsbåt
Hasselösund, Smögen, O-län
En 78-årig man har hittats drunknad. Mannen hade setts vid sin bryggplats tidigare och hans båt låg delvis förtöjd med motorn igång. Mannen påträffades senare av räddningstjänsten.
25/9, Fritidsbåt
Vrångö, Göteborg, O-län
En 75-årig man drunknade när han var ute på hummerfiske. Mannen hittades livlös i vattnet bredvid en upp-och nervänd eka.
27/9, Fritidsbåt
Kattisavan, Lycksele, AC-län
En 78-årig kvinna som hamnade i vattnet i samband med en fiskeolycka utanför Lycksele har avlidit.
Vågkraftverk behöver inte ha negativ inverkan på den biologiska mångfalden, tvärtom. Olivia Langhamer har studerat Uppsala universitets vågkraftsprojekt i Lysekil, där man har byggt konstruktioner med ihåligheter för att skapa gömställen för djur som lever i vattnet. Det här har ökat den biologiska mångfalden, visar hon i sin avhandling som hon lägger fram vid Uppsala universitet den 2 oktober.
I Lysekilsprojektet vid Uppsala universitet studeras energiomvandling ur vågor med hjälp av en ny typ av vågkraftverk, där generatorer är direkt kopplade till bojar som drivs av vågorna. Olivia Langhamer vid institutionen för ekologi och evolution har i sin avhandling studerat interaktioner mellan vågkraftsanläggningen och den marina miljön.
Sedan 2005 har 26 “ekologiska” vågkraftverk lagts ut enbart för miljöstudier. De består av en stålboj på havsytan, som med en stålvajer förankrats i ett betongfundament på botten. Hälften av fundamenten har ihåligheter för att kunna fungera som gömställen för djur som lever i vattnet.
– Min slutsats är att vågkraftverken troligen inte har inverkat på mjukbottnarna i området, eller att de har haft en mycket liten inverkan. Däremot ökade den biologiska mångfalden markant tack vare betongfundamenten som utformats speciellt med tanke på djuren, berättar Olivia Langhamer.
Fiskar, krabbor, blåmusslor och fastsittande organismer, som tidigare varit så gott som frånvarande i området, ökade dramatiskt i antal. Tidigare studier på andra orter har visat på liknande effekter i samband med att man placerat ut artificiella rev.
Vågkraftverken har enligt Olivia Langhamer haft en övervägande positiv effekt på biodiversiteten i området. Ekonomiskt sett kan en negativ effekt av vågkraftsutbyggnaden möjligen vara att det inte längre är möjligt att fiska i vågkraftsparkerna. Men inte heller det är enbart negativt.
– Parkerna kommer att fungera som fredade zoner för fisk- och skaldjurspopulationer, vilket i det långa loppet snarare kan gynna kommersiellt fiske i närliggande områden eftersom det skapas ett överskott av fisk och skaldjur i vågkraftparken, säger Olivia Langhamer.
Bilden:
I Lysekil har ”ekologiska” vågkraftverk lagts ut för att man ska kunna studera miljön. Hälften av betongfundamenten har ihåligheter för att kunna fungera som gömställen för djur som lever i vattnet. Foto: Olivia Langhamer.
Henrik Ottosson, framgångsrik seglare och segelmakare från Göteborg, förstärker North Sails loft i Västra Frölunda. ”Nu får jag mer tid för det jag verkligen vill, ta hand om kunder, segla på deras båtar och ge service”.
Henrik Ottosson, 36, har under de senaste två åren drivit sitt loft i samarbete med Quantum Sails. Där har han gjort det mesta själv – allt från design och produktion till kundkontakter och administration.
”Förhoppningen är att mina gamla kunder inte ska uppleva någon större skillnad. Det ska fortfarande vara till mig – Henrik – de ska komma för att få tips, råd och service. Samtidigt är det spännande att få utvecklas med allt det kunnande som finns inom North Sails.”
Henrik startade Henrik Ottossons Segelmakeri 1995. Han har gjort sig ett namn som både seglare och segelmakare i klasser som Express, Smaragd, Maxi Racer och i match racing. Elva SM guld i olika entypsklasser kan han ståta med.
”Henrik är otroligt driftig och mångsidig. Nu kommer han att jobba tillsammans med Fredrik Åstrand och vårt svenska utvecklingsteam. Självklart ser vi fram emot att få ha Henrik med i teamet”, säger Björn Österberg, VD för North Sails Sweden.
Marstrand – den anrika seglarmetropolen och semesterön på västkusten – kommer att vara platsen för det 32:a SM och Nordiskt mästerskap i Express 2010, meddelar Västkustens Expresseglare.
En överenskommelse har träffats mellan Göteborgs Kungliga Segelsällskap (GKSS) och Västkustens Expresseglare vilket innebär att GKSS kommer att arrangera mästerskapet 29-31 juli 2010.
– Vi är stolta över att ha fått förtroendet från Expressförbundet att arrangera SM 2010! säger Peter Klock, VD för GKSS.
– Eftersom det dessutom sammanfaller med vårt 150-års jubileum och att SM kryddas med ett Nordiskt mästerskap, så kommer vi på GKSS att vara extra alerta!
Sveriges västkust har ett av världens bästa seglarvatten, där Volvo Ocean Race gjorde ett Pit stop 2009, och det är också en given plats för Match Cup Sweden. Varje år seglar världens elit någon regatta på Marstrand, och detta blir tredje gången Express SM seglas där.
– Nu bryter vi vår vartannat års strategi eftersom SM / NoM arrangeras i Sveriges seglar-Mecca! Säger Aage Reerslev, SM guld 2005 och 2009. Han var även Nordisk mästare 2005. Det kommer att bli tufft att ta en fjärde medalj, men Marstrand gör försöket väl värt.
Västkustens Expresseglare med ca 80 Expresser är ett regionförbund under Sveriges Expresseglare. 2008 lanserades X-Race TV som sänder live på webben från Båtmässor och regattor, filmerna finns också on-demand. Västkustens Expresseglare genomför också föreläsningar i serien Success med Express där bl.a. Anders Lewander föreläst.
Länk: www.gkss.se
Bavaria Yachtbau GmbH (“Bavaria”) tillkännagav på lördagen att företaget omstruktureras. Tre företag som tillsammans kontrollerar 95 procent av Bavarias skulder på över en miljard kr har gått med på omstruktureringen. Detta innebär att den tyska båtbyggaren åter får en stark position med friska finanser och bättre förutsättningar inför framtiden.
Bavaria får nu en mycket bättre position så att företaget kan lansera nyheter i en ännu snabbare takt än tidigare. En linje som även de engelska storvarven Sunseeker, Fairline och Princess har valt att följa. Den som är väl rustad när ekonomin vänder uppåt igen kan bli en vinnare.
Under den nuvarande ägaren, Bain Capital, har Bavaria tagit fram ett antal nya segel- och motorbåtar och även inlett ett revolutionerande samarbete med erkända Farr Yacht Design och BMW Group Designworks USA. Resultatet av dessa samarbeten syns i båtar som Deep Blue 46 och nya Bavaria Cruiser 32.
– Det här är en välkommen nyhet för oss som arbetar på Bavaria. Vi är mycket nöjda med de nya båtar som vi har tagit fram den senaste säsongen och vi hoppas nu på en långsiktig tillväxt i samarbete med våra samarbetspartners, säger Andrés Cárdenas, VD för Bavaria.
Nu bjuds allmänheten in till ett första samverkansgruppsmöte där alla har chans att medverka och påverka hur planen för ett hållbart nyttjande och bevarande av Höga Kustens marina område ska se ut.
Länsstyrelsen ska starta ett projekt i samarbete med Kramfors och Örnsköldsviks kommuner i syfte att ta fram en plan för marin förvaltning av Höga Kusten.
Samtliga länder kring Östersjön har i en internationell överenskommelse enats om att bevara ett representativt nätverk av marina miljöer i Östersjön, så kallade Baltic Sea Protected Areas (BSPA-områden).
Länderna har fått föreslå ett antal områden som man anser extra värdefulla till nätverket. Höga Kusten är ett sådant föreslaget och godkänt BSPA-område. Samtliga BSPA-områden ska till utgången av år2010 haen fastställd plan för marin förvaltning av området.
Planen ska utgöras av en sammanvägning av bevarande- och nyttjandeintressen i Höga Kusten och kommer att tas fram genom dialog och diskussion mellan länsstyrelse, kommuner och berörda aktörer inom området.
Vågkraftverk behöver inte ha negativ inverkan på den biologiska mångfalden, tvärtom. Olivia Langhamer har studerat Uppsala universitets vågkraftsprojekt i Lysekil, där man har byggt konstruktioner med ihåligheter för att skapa gömställen för djur som lever i vattnet. Det här har ökat den biologiska mångfalden, visar hon i sin avhandling som hon lägger fram vid Uppsala universitet den 2 oktober.
I Lysekilsprojektet vid Uppsala universitet studeras energiomvandling ur vågor med hjälp av en ny typ av vågkraftverk, där generatorer är direkt kopplade till bojar som drivs av vågorna. Olivia Langhamer vid institutionen för ekologi och evolution har i sin avhandling studerat interaktioner mellan vågkraftsanläggningen och den marina miljön.
Sedan 2005 har 26 “ekologiska” vågkraftverk lagts ut enbart för miljöstudier. De består av en stålboj på havsytan, som med en stålvajer förankrats i ett betongfundament på botten. Hälften av fundamenten har ihåligheter för att kunna fungera som gömställen för djur som lever i vattnet.
– Min slutsats är att vågkraftverken troligen inte har inverkat på mjukbottnarna i området, eller att de har haft en mycket liten inverkan. Däremot ökade den biologiska mångfalden markant tack vare betongfundamenten som utformats speciellt med tanke på djuren, berättar Olivia Langhamer.
Fiskar, krabbor, blåmusslor och fastsittande organismer, som tidigare varit så gott som frånvarande i området, ökade dramatiskt i antal. Tidigare studier på andra orter har visat på liknande effekter i samband med att man placerat ut artificiella rev.
Vågkraftverken har enligt Olivia Langhamer haft en övervägande positiv effekt på biodiversiteten i området. Ekonomiskt sett kan en negativ effekt av vågkraftsutbyggnaden möjligen vara att det inte längre är möjligt att fiska i vågkraftsparkerna. Men inte heller det är enbart negativt.
– Parkerna kommer att fungera som fredade zoner för fisk- och skaldjurspopulationer, vilket i det långa loppet snarare kan gynna kommersiellt fiske i närliggande områden eftersom det skapas ett överskott av fisk och skaldjur i vågkraftparken, säger Olivia Langhamer.
I veckan inleddes storskaligt forskningsprojekt med sikte på att minska övergödningen i Östersjön. Utsättningen var den första av tre lika stora utsättningar som genomförs över tre år och omfattar totalt nära 900 000 gösyngel.
Projektet är det första i sitt slag i ett havsområde och syftet är att undersöka om en ökad andel rovfisk kan förändra relationerna mellan organismer så att oönskade effekter av övergödning minskar. Resultatet kan bli ett verktyg för att minska effekterna av övergödning och alltså komplettera reningsverk och andra åtgärder, vilket också skulle innebära nya insikter om vikten av att fiskbestånd förvaltas klokt. De första resultaten presenteras under 2011. Projektet leds av Sture Hansson, professor i Systemekologi vid Stockholms universitet, och finansieras av Baltic Sea 2020.
Utsättningen i Himmerfjärden, ett av världens mest undersökta havsområden, var startskottet på den praktiska delen av det forskningsprojekt som pågått sedan i januari 2008. Under den första fasen har forskarna samlat in data om Himmerfjärdens fiskebestånd och ekosystem för att beräkna utsättningens omfattning och förväntade effekter. Svaga bestånd av rovfisk kan ha bidragit till att förvärra miljöeffekterna av utsläpp av näringsämnen. Liknande experiment i sjöar har visat positiva resultat och nu görs det första experimentet i öppet vatten för att undersöka hur övergödningen i Östersjön kan minskas.
– Projektet ligger helt i linje med stiftelsens vilja att stödja projekt som kan ge konkreta metoder för att bekämpa Östersjöns största problem; övergödning och överfiske. Vi har stora förhoppningar om att projektet kan ge oss nya insikter i hur vi kan bekämpa övergödning och starka argument för en förnuftig fiskeförvaltning som tar hänsyn till rovfiskbeståndets betydelse för hela ekosystemet, säger Björn Carlson, styrelseordförande på Baltic Sea 2020
Idag är utsläpp av näringsämnen så som kväve och fosfor de största orsakerna till övergödning i Östersjön. Övergödningen resulterar i ökade mängder växtplankton som grumlar vatten och när dessa plankton dör och sjunker till bottnarna kan de orsaka syrebrist och frigörelse av fosfor. Denna fosfor kan sedan ytterligare stimulera produktionen av växtplankton. Med hjälp av utsättningar av rovfisk vill forskargruppen undersöka om effekterna av övergödningen kan minskas på naturlig väg.
– Vi tror att projektet kan resultera i en metod som på sikt blir ett viktigt komplement till andra insatser som måste genomföras för att minska utsläppen av kväve och fosfor från land. Dessutom kan experimentet resultera i flera positiva sidoeffekter så som ett rikare fiske, säger Sture Hansson, projektledare och professor i Systemekologi vid Stockholms universitet.
Enligt de beräkningar som gjorts av projektgruppen kan intäkterna från fisket av den vuxna gösen bli högre än kostnaden för utsättningarna. Projektgruppen kommer att bevaka utsättningen i Himmerfjärden under de kommande fyra åren och de första resultaten kommer att presenteras under 2011.
Kommentarer
Hur får jag tag i "den bifogade Lookbboken", jag vill gärna se den?
Tyvärr har vi inte det kvar, annars hade vi gärna skickat det.
Hej igen!
Om du mailar oss på info@batliv.se så mailar vi över hela lookbooken.
Redaktionen